A kis- és középvállalati hitelösztönzés jegybanki eszköze és hatásai – Növekedési Hitelprogram - Simon Andrea
Dolgozatom a Növekedési Hitelprogrammal, mint hitelösztönzési eszközzel és ennek hatásaival foglalkozik. Úgy gondolom a témaválasztás aktuális, ugyanis 2017 márciusában lezárult a program, így mára már teljes képet kaphatunk a program által folyósított hitelek összetételéről, nagyságáról és az általa finanszírozott beruházások megvalósításáról, illetve likviditási problémák áthidalásának kezeléséről. Magyarországon a 2008-as válság beköszöntétől kezdődően a vállalkozások, főként a kis- és középvállalkozások hiteleinek aránya folyamatosan csökkent, a vállalkozások pénzügyi helyzete megromlott és a gazdasági növekedés is megállt. A magyarországi KKV-k a gazdasági életben nagyon fontos szerepet játszanak, ezért a jegybank mindenképpen célként tűzte ki a szektor megmentését és létrehozta a Növekedési Hitelprogramot. A dolgozatom elején hét hipotézist neveztem meg a Növekedési Hitelprogrammal kapcsolatosan, melyek megfelelően körüljárják a témát. Foglalkoznak a program sikerességével, ezáltal a gazdasági növekedés elindulásával, melyet a fő hipotézisként jelölnék meg. Hipotézis H1: A Növekedési Hitelprogram hatására a gazdasági növekedés elindult, a program sikeres volt -Igazolásra került H2: A Növekedési Hitelprogram azokhoz a vállalkozásokhoz jutott el, akik stabilabb gazdasági helyzetben voltak. - Cáfolásra került H3: A Növekedési Hitelprogram pozitív hatással volt a vállalkozások pénzügyi helyzetére.-Igazolásra került H4: Az új hitelt felvevő vállalkozások, a Növekedési Hitelprogram hiányában nem vettek volna fel hitelt - Igazolásra került H5: A 2,5 %-os maximalizált refinanszírozott hitelkamat ösztönzőleg hatott a vállalkozásokra a hitelfelvétel kapcsán. - Igazolásra került H6: A Növekedési Hitelprogram hatására a bankok kockázatvállalási hajlandósága nem változott. - Cáfolásra került H7:A Növekedési Hitelprogram hatására elindult a bankok közti verseny. - Igazolásra került A vállalkozások és a hitelezők oldaláról is szerettem volna megvizsgálni, hogy milyen következményei voltak ezen piaci szereplők működésében. A vállalkozások esetében vajon pozitív irányban változott-e a pénzügyi helyzet, az MNB program vajon ösztönzőleg hatott-e a vállalkozások hitelfelvételére. Illetve a bankok oldaláról kíváncsi voltam, hogy az NHP hatására a kockázatvállalási hajlandóság változott-e valamilyen irányban, ezen kívül a bankok közti verseny elindult-e. Kutatásom során lehetőségem volt megvizsgálni a hitelfelvevők körét Zala megyei és országos viszonylatban. Mind az országos tanulmány és saját kutatásom is megerősítette, hogy a program kisebb arányban, de eljutott azokhoz a vállalkozásokhoz is, amelyek nehezebb, kevésbé stabil gazdasági helyzetben voltak a válság után. A program hatására a KKV-k gazdálkodása növekedési pályára került, a hitelt felvevő vállalkozások pénzügyi helyzete egyértelműen pozitív irányban változott. A kutatások elvégzése során fény derült arra is, hogy azok a vállalkozások, amelyek új hitelt vettek fel, az NHP program hiányában nem vettek volna fel hitelt, ez Zala megyére kisebb arányban volt igaz, de így is elmondható, hogy a program elősegítette a új beruházásokat, fejlesztéseket. Saját kutatásom értelmében arra következtetek, hogy az NHP 2,5 %-os maximalizált kamatozása ösztönzőleg hatott a vállalkozásokra. Utolsó két hipotézisemre a választ banki hitelezésben jártas, szakértő kollégákkal készített mélyinterjú segítségével tártam fel. A bankok kockázatvállalási hajlandóságáról kiderült, hogy az NHP termékei kapcsán nem tapasztaltak a szakértő kollégák lazább hitelezési feltételeket, mint egy saját termék kapcsán- Azonban, ahogy távolodunk a válságtól és élénkül a piac a kockázatvállalási hajlandóság egyértelműen nőtt, melyben bőven volt szerepe a Növekedési Hitelprogramnak. Emellett az is feltárásra került, hogy óriási verseny van a bankok között a kis- és középvállalkozásokért, melyet egyértelműen az MNB bankoknak nyújtott ingyen forrása indított be. Fentiek és az előzményekben feltárt állítások alapján elmondható, hogy az a fő felvetésem, mely szerint az NHP program hatására a gazdasági növekedés elindult és a program sikeres volt beigazolódott. Úgy gondolom, hogy a Növekedési Hitelprogram beváltotta a hozzáfűződő reményeket, elérte a program által kitűzött célokat, vagyis beindította a hitelezést a kis- és középvállalkozások szektorában és ezzel elősegítette a gazdasági n övekedés helyreállítását. Kitűnő elgondolás volt a jegybank részéről egy ilyen program bevezetése, és az is, hogy az első szakasz sikeressége után nem hagyta visszaesni a gazdaságot, hanem újabb és újabb szakaszokat és pilléreket vezetett be. A piaci hitelezésre történő visszaállás kapcsán sem hagyta eszköz nélkül a vállalkozásokat, ezzel megkönnyítve a helyzetet és megkönnyítve az átállást, mint a bankok, mind a vállalkozások részére. Azt gondolom, hogy amennyiben van lehetőség a program folytatására, mindenképpen további pozitív hatást érhet el a gazdaságban egy ilyen jellegű törekvés. Nagyon jó dolognak tartom, hogy arra a szektorra, amely a vállalkozások ennyire nagy arányát adja, ekkora figyelem szegeződött. Fontosnak tartom, hogy továbbra is legalább ekkora figyelem övezze a kis- és középvállalkozásokat, hiszen már mi is láthatjuk, hogy gyakorlatilag ezek az országunk gazdaságának mozgatórugói.