Egyéni cég alapítása Egyéni vállalkozó által majd Egyszemélyes Kft-vé alakulása - Nádasi István
A magyar gazdaságban is kiemelkedő szerepkörben helyezkednek el a mikro-, kis és középvállalkozások. Darabszámukból adódóan meghatározóbb szerepet töltenek be, mint a nagyvállalatok. Az esettanulmányban vizsgált mezőgazda is egyike azon magánszemélyeknek, akik gazdasági szerepükkel tovább növelik e tábor létszámát. Szakdolgozatom témája arra a gondolatmenetre épül, hogy egy magánszemély által alapított egyéni vállalkozás, folyamatosan megfelelően működő tevékenységének köszönhetően hogyan tud gazdaságosan fenntartható maradni számviteli szemszögből. Azaz, az egykoron alapított egyéni vállalkozásból hogyan lesz egyéni cég, majd később hogyan nővi ki magát egyszemélyes kft-vé. Egy vállalkozás életében jelentős hangsúlyt kell helyezni a folyamatos fejlődésre, azonban ez az átalakulási folyamat sok megoldandó feladat elé állítja a számviteli tevékenységet végző szolgáltatót. Elsősorban, hogy ezen átalakulási folyamatnak, milyen, törvény által meghatározott kötelességeknek kell eleget tenni a hatóságok felé, esetlegesen a vállalkozónak milyen teendői vannak ezzel kapcsolatban. A legfőbb kérdés pedig az, hogy milyen formában tud a vállalkozás adózás szempontjából a leggazdaságosabban működni. A magánszemély és a gazdasági társaságok között az egyéni vállalkozás egy átmeneti vállalkozási formának minősül. A vállalkozásnak és a magánszemély vagyona nem különül el ugyan, de a Polgári Törvénykönyv szabályai vonatkoznak rá. Adózási szemszögből közelítve kiemelt adótervezési feladat optimálisan a különböző adókat és az egyéb jövedelem terheket meghatározni. Az egyéni cég alapítását azért választják, mert az egyéni vállalkozóhoz hasonlóan felelősségük megegyezik, de az egyéni cég neve alatt jogokat szerezhetnek, kötelezettségeket vállalhatnak. Az esettanulmány során vizsgált eseteben az egyéni cég alapítása szükségszerű volt, mert olyan mértékben nőtt a vállalkozás, hogy a jövőben költséghatékonyság és a fejlődés szempontjából nem lett volna célszerű egyéni vállalkozásként tovább működtetni. Nem javasolt hosszútávon olyan vállalkozási formában tevékenykedni, amely nem a legköltséghatékonyabb, mert ez akár a vállalkozás megszűnéséhez is vezethet. Fontos, hogy az egyéni vállalkozó nem átalakul egyéni céggé hanem megszűnése után alapítja azt. Azonban az egyéni cég ebben az esetben csak átjáróként szolgált a végső cél elérése érdekében, mindössze 4 hónap telt el az egyéni cég és az egyszemélyes kft átalakulása között. A dolgozatomban többször említést tettem azzal kapcsolatban, hogy az átalakulás egy hosszú, sok tényezőből, precíz és összehangolt munkából álló folyamat. Ezen az időtartamon abban az esetben lehet rövidíteni, ha minden érintett a rá vonatkozó feladatait megfelelően és időben elvégzi, illetve a tényeket megfelelően kommunikálják egymás között. A Harmadás Balázs Mezőgazda Egyéni Cég átalakulása egyszemélyes kft-vé végleges vagyonleltárának és vagyonmérlegének összeállítása során került fény azokra az anomáliákra, amelyek az egyéni vállalkozás egyéni céggé való alakulása során előjönnek. Ugyanis az egyéni cég nem teljes mértékű jogutódja az egyéni vállalkozásnak. Nevezetesen az egyéni cég megalapításakor még nincs tudomása az egyéni vállalkozónak arról, hogy milyen pénzügyileg nem rendezett követelései és kötelezettségei lesznek, így azokat az egyéni cég alapításakor apportálni nem tudja. Ugyanakkor, mint egyéni vállalkozó megszűnik, ezzel megszűnik a bankszámlája is, tehát a pénzügyi követeléseit és kötelezettségeit idegen számlán tudja csak bonyolítani, ugyanez vonatkozik adóköveteléseire és adótartozásaira is. Az egyéni cég egyszemélyes kft-vé való alakulása során az egyéni cégnek az egyszemélyes kft már általános jogutódja. Viszont rendezni kell az egyéni vállalkozás még pénzügyileg nem rendezett követeléseit és kötelezettségeit, hiszen azok beszedését, valamint a kifizetéseket már az egyszemélyes kft-ből tudja bonyolítani. Tehát lesznek benne eszközjellegű tételek (Harmadás Balázs Mezőgazda Egyszemélyes Kft átalakulása során az egyéni cégbe be nem apportált vagyoni értékű jogok, tárgyi eszközök, ki nem egyenlített követelések, adótúlfizetések). Forrásoldalról jelentkeznek az egyéni vállalkozás által felvett hitelek, ki nem fizetett szállítók, valamint adótartozások. Ezen tételek eszköz és forrás oldali egyezőségét azonban biztosítani kell, hiszen eredmény az egyszemélyes kft-be ezen felsorolt tételekből nem keletkezhet, továbbá az egyéni vállalkozás eredmény elszámolása, adóbevallása már az egyéni vállalkozás megszűnésekor megtörtént. Az esettanulmányban szereplő Harmadás Balázs Mezőgazda Egyszemélyes Kft. végleges átalakulási vagyonmérlegében és vagyonleltárában is szembetűnő a két oldal közötti eltérés, amelyet tagi kölcsön nyújtásával egyenlített ki a vagyonmérleget készítő könyvelő. Ez a tagi kölcsön valójában az egyéni vállalkozás tulajdonosának, Harmadás Balázsnak az adózott jövedelme, amelyet majd joggal követelhet az egyszemélyes kft-től amennyiben az egyszemélyes kft pénzügyi helyzete ezt megengedi. Ez az újszerűsége a dolgozatomnak, ugyanis a tanpéldák az életből származó ilyen eltéréseket nem tudnak kezelni. Célszerű lenne a jogszabály alkotóknak olyan jogszabályt létrehozni, amely az egyéni vállalkozás átalakulását egyéni céggé az általános jogutódlás szabályainak szintjére emelné, és akkor nem a végleges vagyonmérleget és vagyonleltárt készítő könyvelőre, illetve az azt felülvizsgáló könyvvizsgálóra bízná e különleges események kezelését. Dönthetett volna úgy is a vagyonmérleget készítő, hogy a jelen esetben tagi kölcsönként könyvelt tételt tőketartalékba helyezi. Ebben az esetben viszont ezen tőkerészhez a vállalkozó csak a vállalkozás megszüntetésekor vagy a tőkeleszállításkor juthatott volna hozzá. Harmadás Balázs azonban úgy döntött, hogy ezen adózott jövedelméhez majd szeretne hozzájutni, amikor ezt a társaság pénzügyi lehetősége megengedi.