Szabadságnyilvántartó rendszer tervezése Agilis módszerrel és UX design felhasználásával - Kocsis Gábor
Agilis módszertan és UX Design? Felmerülhet a kérdés, hogy függ össze a kettő. A válasz egyszerű, hiszen a UX Design és a kutatási módszerek segítenek sokkal agilisabbá tenni a fejlesztési folyamatot. Ezért is esett a választásom ezekre a témakörökre a diplomamunka elkészítése során.A másik ok az az volt, hogy véleményem szerint maga a diplomamunka is egy agilis folyamat, hiszen felmerül az ötlet, kutatunk, egyeztetünk a konzulensekkel, elkezdjük írni, majd átfogalmazzuk újra és újra és ez ciklikusan ismétlődik. Ezt követően az első verziót elküldjük revízióra és átvezetjük az érkezett változtatási javaslatokat. Folyamatosan javítgatjuk, szépítgetjük mindaddig, amíg elkészül a végleges, „átadható” verzió.Az, hogy egy cég 2019-ben agilis módszertan szerint próbál működni nem számít úttörőnek, de mégis más, mint például a korábbi módszertanok. Magyarországon körülbelül a 2010-es évek elején, közepén kezdett el megjelenni és egyre népszerűbb lesz, mi sem bizonyítja jobban, hogy nem csak az IT szektorban a projektek menedzselésénél jelent meg, hanem már a szervezeti struktúrákban is változást hozott. A UX Design viszont új keletűnek mondható az informatika világában, főleg a 21. század ezen szakaszán, mikor a weboldalak zöme ez alapján készül vagy újul meg.Az ötlet, miszerint a választott projekt egy szabadságnyilvántartó rendszer legyen saját és a – szakmai gyakorlati helyemet adó – Zalaszám Informatika Kft. ötlete volt.Ezen indíttatásokból készült el a dolgozat, melyet felépítésében és tartalmában is úgy készítettem el, hogy könnyen érthető legyen mind az Agilis módszertan, mind a Scrum, mind a UX Design is.Ezek tudatában megvizsgálom, milyen jogszabályi háttere van a szabadságolásnak, ezt követően betekintést nyújtok az Agilis módszertanba, azon belül is a Scrumba, melyet a Zalaszám Informatika Kft. 2017 óta alkalmaz.A gyakorlatorientáltság jegyében a UX Design segítségével megvizsgálom mire van szüksége a leendő felhasználóknak, mely alapján felírható a felhasználó útja és a konkrét prototípus megvalósítása is elkezdhető. Az elkészülését követően elkezdődhet az úgynevezett usability teszt, ami kvalitatív módon vizsgálja a prototípust.Úgy gondolom az elkészülő prototípus jó kiindulási alap a rendszer kapcsán, hozzátéve, hogy mindenképp szükséges egy logikai rendszerterv is, mely alapján a backend is megvalósítható.