A Galambos-Bau Építőipari Kft. vagyoni-, pénzügyi- és jövedelmi helyzetének elemzése a beszámolók alapján - Tarafás-Rujsz Rita
Szakdolgozatom a Galambos-Bau Építőipari Kft. vagyoni-, pénzügyi és jövedelmi helyzetének alakulását választottam. A vizsgált időszak négy évre visszamenőleg történt, a mérleg és az eredménykimutatás segítségével. Mutatószámokat felhasználva alkalmaztam a vállalkozás vagyoni-, pénzügyi és jövedelmi helyzetét. Szakirodalomként Dr. Bíró Tibor, Kresalek Péter, Dr. Pucsek József és Dr. Sztanó Imre által írt A vállalkozások tevékenységének komplex elemzése című könyvet használtam fel nagyrészben, míg a mutatók számításához négy évre visszamenőleg a mérleget, az eredmény kimutatást, illetve a kiegészítő mellékleten alkalmaztam. A dolgozatom vizsgálatának célja az volt, hogy megnézzem, hogy az építőipar milyen fejlődésen esett át az elmúlt négy évben. A bevezetésben megfogalmaztam magamnak néhány kérdést, amelyre az elemzés során kerestem a válaszokat. Az első fejezetem a vállalkozással kapcsolatos főbb információkat tartalmazta, a vállalkozás bemutatása, tevékenységi köre, illetve a beszámolási kötelezettsége. Ezt követően folytattam a cég számviteli politikájának ismeretével. A számviteli politikájának alapja a 2000 évi C. törvény. A mérleg elemzésénél több mutatószámot vizsgálatam az eszköz oldalra, illetve a forrás oldalra is. A befektetett eszközök vizsgálatánál a növekedésből is látható, hogy az építő ipar továbbra is szárnyal, szükségesek az új eszközök a tevékenység sikeres folytatásához. A forgó eszközök csökkenést mutatnak, ennek az oka a készletnyilvántartással magyarázható, mivel generál kivitelezéssel is foglalkoznak és amíg minden elválalt munkálattal nem végeztek, addig nem térül meg az anyagfelhasználás. A forrás oldal elemzésénél látható, hogy a vállalkozás stabil lábakon áll még annak ellenére is, hogy az utóbbi két évben visszaesés következett be. A cég képes még így is fejleszteni, bővíteni magát. A vagyoni helyzet elemzésénál megfigyelhető, hogy a vállalkozás képes a befektetett eszközeit tartós forrásokból finanszírozni, nem fenyegeti őket az eladósodottság aránya. A saját tőke – jegyzett tőke arányánál észrevehető, hogy a saját tőke minden évben növekedett, ezáltal a vagyon évről-évre megsokszorozódott. A pénzügyi helyzet elemzése során a vállalat likviditását vizsgáljuk, melynél csak a 2017-es évet tudtam figyelembe venni, ahol szerepelt egy hosszú lejáratú kötelezettség. Azt a megállapítást tudtam tenni, hogy a vállalkozás egyáltalán nem áll fent az eladósodottság veszélye, mindig a megfelelő értékhatáron belül van. Az eredménykimutatás elemzésénél az üzemi tevékenység eredményét viszonyítottam az egyes eredmény sorokhoz. Az árbevétel-arányos jövedelmezőségi mutatónál az értékesített árbevétel évről évre növekszik, ellentétben az üzemi tevékenység eredménye az utolsó vizsgált időszakban csökkenést mutatott. A vállalkozás tevékenységei nagyobb arányban térültek meg az utolsó években. A tőke-arányos jövedelmezőségi mutatók vizsgálatánál látható, hogy a vállalkozás sikeres, osztalék kifizetés lehetséges lenne a vállalkozásnál. Az élőmunka arányossági mutatónál megfigyelhető, hogy a bérköltségek folyamatosan növekednek a létszám növekedéssel egyetemben. Megállapíthatjuk, hogy a munkások bőven kitermelik a bérüket, nagyban hozzájárulnak a vállalkozás sikerességét. Az eszközarányos jövedelmezőségi mutatók elemzése során a vállalkozás eszközei megtérülnek, ennél a mutatónál is látszik, hogy a vállalkozás sikeres. A hatékonyság elemzésnél a vállalkozás teljesítményét vizsgáltam, azt a következtetést tudtam levonni, hogy mind az eszközök, mind pedig a forgóeszközök is pozitív irányba haladnak. A komplex hatékonyságnál egyedül a 2017-es évben volt elfogadható az érték, a felhasznált erőforrások megfeleltek a velük szemben támasztott elvárásnak. Az eredmény elemzésétnél vizsgáltam a vállalkozás jövedelmező tevékenységet folytat, a jövőben is fenn tudja tartani magát. A cég az adózott eredményt nem használja fel, hanem minden évben az eredménytartalékba kerül átvezetésre. A szakdolgozatom bevezetésében néhány kérdésre kerestem a választ, amire a válaszokat meg is kaptam. Azt a megállapítást tudtam levonni, hogy a gazdasági társaság kontroling tevékenységgel nem foglalkozik, pedig egy ekkora vállalkozásnál célszerű lenne az eredményesebb tevékenység folytatása miatt. A kontrolling bevezetése a gazdasági társaságnál kedvező lenne, hiszen a múltban elkövetett hibák a jövőben nem ismétlődnének meg, illetve a váratlan költségekre is tudnának fedezetet képezni. A második kérdés, amire a választ kerestem az a komplex mutatók vizsgálata volt, amivel szintén nem találkoztam a vizsgálat során. Fontos lenne, hogy a vállalkozás alkalmazza a komplex mutatókat, mert így nem csak értékben tudná fejleszteni magát, hanem látná, hogy milyen lépéseket kellene tennie afelé, hogy még hatékonyabb legyen, az egyik legnagyobb építőipari gazdasági társaság legyen az országban Az utolsó kérdés a mutatók folyamatos használata volt, szintén nem áll fenn teljes mutatók elemzése. A 2018-as időszakban a vállalkozás elkezdett néhány mutatószámot elemezni, ilyen például az árbevétel-arányos jövedelmezőségi mutató, az eladósodottsági mutató és végezetül a likviditás I. mutató. Bízom benne, hogy  a gazdasági társaság a jövőben folytatni fogja a mutatószámok teljesebb körű elemzését, így a tevékenység céltudatosabban tudna a jövőben működni.