Az önkormányzatok víziközmű fejlesztéseinek pénzügyi és számviteli elszámolása a Zalavíz Zrt-nél - Timár János
A szakdolgozat az Önkormányzatok víziközmű-fejlesztéseinek pénzügyi és számviteli elszámolások sajátosságairól szól. A vizsgálat során átfogó képet kaphatunk azokról a jogszabályokról, törvényekről, amelyek befolyásolják a víziközművek működését és gazdálkodási folyamatait. Egyetemleges ismereteket tartalmaz a tulajdonjog fogalmi hátteréről, azon belül is részletesebben a víziközművek tulajdonjogáról. Megismerhetjük a dolgozat során a 2011. évi CCIX. a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény rendelkezéseit, amely úgy rendelkezett, hogy csak önkormányzati vagy állami tulajdonba kerülhetnek a víziközművek. Részletesen megismerhető a három üzemeltetési forma sajátosságai. Ezek a bérleti-üzemeltetési szerződés, koncessziós szerződés, valamint a vagyonkezelési szerződés. A fejlesztésre fordítható összegek, ezen szerződések alapján szedhető be, melyet a bérleti szerződésnél használati díjnak, míg a vagyonkezelési szerződésnél értékcsökkenésnek hívják. Dolgozatomban bemutatom a szolgáltatási díjszerkezetet, mely három nagy csoportra osztható, amelyek az üzemeltetési költségek, fejlesztési források, valamint az adó jellegű kifizetések. 2012-ben a használati díjak mértéke törvényi szinten be lett fagyasztva. Tehát a közművállalatok bevételi oldalán az egységárak 2012 óra ugyan azon a szinten áll, míg a költségek hatalmas mértékben növekedtek. E probléma áthidalására szolgál a Gördülő Fejlesztési Terv, melyben meg kell tervezni a következő 15 év felújítási, pótlási és rekonstrukciós munkák folyamatát. A fejlesztések forrásául a szolgáltatási díjban beszedett értékcsökkenés és használati díj áll rendelkezésre. 2007 – 2018 közötti időszakra vonatkozóan bemutatom Zalaegerszeg fejlesztési forrásainak alakulását. E vizsgálat során kétségkívül megállapítható a fejlesztési forrás arányának csökkenése, amely a jogszabályi rendelkezésekre és a növekvő kiadásokra vezethető vissza. A forráshiány áthidalására a Zalavíz Zrt. egy Közös Pénzügyi alapot hozott létre, ahol elkülönítetten kezelik a tagok pénzét. Ide folynak be a szolgáltatási díjból származó használati díjak. Működésének lényege, hogy az alapban található összeget, bármely tagönkormányzat felhasználhatja előfinanszírozásként a felújítási, rekonstrukciós munkák elvégzésére, valamint a váratlanul felmerülő hibák elhárítására, a jövőben képződő használati díj terhére. Végezetül további hosszú távú megoldási javaslatokat mutatok be a forráshiány kezelésére.