Stratégiai kihívások és lehetséges válaszok a Zala megyei nyelviskoláknál - Tirner Dorina
Dolgozatomban a Zala megyei nyelviskolák stratégiai kihívásait vizsgálom.Napjainkban egyre meghatározóbb a szolgáltatói szektor szerepe és súlya. A változó környezeti trendekkel és fogyasztói elvárásokkal nem egyszerű lépést tartani a nyelviskoláknak sem.A téma aktualitását támasztja alá 2019 novemberében megjelent (majd egy hónap múlva eltörölt) 423/2012. (XII. 29.) Kormányrendelet a felsőoktatási felvételi eljárásról, amelynek 23. § (3) bekezdése szerint alapképzésre, osztatlan képzésre az a jelentkező vehető fel, aki legalább B2 szintű, általános nyelvi, komplex nyelvvizsgával vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkezik és legalább egy emelt szintű érettségi vizsgát tett vagy felsőfokú végzettséget tanúsító oklevéllel rendelkezik. Ami még ennél is frissebb az a koronavírus-járvány miatt kihirdetett rendelkezés, mely értelmében eltörölték a felsőoktatási diplomához szükséges nyelvvizsgakövetelményt, illetve a résznyelvvizsgát komplex nyelvvizsgaként fogadják el a felsőoktatási felvételi eljárásban.A kutatásom legfőbb célja feltárni a Zala megyei diákok nyelvtanulási szokásait, motivációit valamint a nyelviskolákhoz való viszonyulásukat. A dolgozatban azonosítom a nyelviskolák legfőbb stratégiai kihívásait, s az azokra adható lehetséges megoldásokat, válaszokat.A célhoz vezető utat az elméleti megközelítéssel kezdem, először bemutatom a marketingstratégia folyamatának lépéseit, meghatározó állomásait, majd az aktuális piaci trendekre és a nyelvi kompetenciákra fókuszáló hazai és nemzetközi eredményekre térek ki. Kutatást végzek a magyarországi nyelviskolák körében, arra fókuszálva, hogy milyen eszközöket alkalmaznak az életben maradáshoz, a jelenleg túltelített piacon.A kutatási célokhoz igazítottan egyrészt összemérem a zalai nyelviskolákat a honlapjaikon elérhető információk alapján, s elemzem az online nyelvtanulási lehetőségeket is. Másrészt kétirányú primer kutatással vizsgálódok mélyrehatóbban.Az online felmérés középpontjában a középiskolások és egyetemisták nyelvi kompetenciáinak és a nyelviskolákkal kapcsolatos tapasztalatok és elvárások állnak. A nyelviskolák vezetőivel lebonyolított mélyinterjúk pedig segítik azonosítani a szolgáltatói oldal legfőbb problémáit és kihívásait.Az eredményeket összegezve megállapíthatom, hogy a nyelvtanulási igény mind a fiatalok, mind az idősek körében fennáll. A diákok kevésnek találják az iskolában megtanultakat, így a nyelviskolákhoz fordulnak segítségért, azok, akik pedig régen-, vagy egyáltalán nem tanultak nyelvet a világ változása és a nyelvtudás nélkülözhetetlensége miatt iratkoznak be nyelviskolákba.A szolgáltatói oldalról fontos kiemelni a folyamatos megújulás fontosságát. A vonzerő egy olyan dolog, ami nem jön csak úgy magától, és ha meg is van, a fenntartása érdekében folyamatosan foglalkozni kell vele. Kutatásom végén megállapítottam, hogy a nyelviskolák legnagyobb kihívását a folyamatos újjászületésre való igény okozza. A nyelviskolák úgy gondolják, hogy a már jól kiépített, évek óta működő oktatási rendszert nem kell megváltoztatni. A tapasztalatok viszont azt mutatják, minél több újítást és modern eszközt bevon az oktatásába egy nyelviskola, annál sikeresebb. Fontosnak tartanám egy nyelviskola vezetőként, hogy ne elégedjek meg a jelenlegi helyzettel. Mindig az új felé kell menni és minden újdonságot megragadni annak érdekében, hogy a lehető legvonzóbbak legyünk a diákok számára. Így lehetne bevonzani a lehető legtöbb diákot, és ezzel együtt növelni a versenyelőnyt.