Beszerzés és készletgazdálkodás a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zrt.-nél - Spaits Márk
A szakdolgozat első felében különböző szakirodalmak áttekintésével a logisztika, és azon belül is a beszerzés és a készletgazdálkodás fogalmait, alapjait gyűjtöttem össze, hogy egy átfogó képet mutassak a felépítéseikről, részeikről. Ez alatt ismertettem a működésük formáit, irányelveit melyeket később a GYSEV Zrt. példáján keresztül is megmutattam. A logisztikai háttér bevezetése után a készletgazdálkodás kapcsán rátértem az ezt segítő számítógépes rendszerek rövid ismertetésére, ahonnan a következő lépés a vállalatirányítási rendszerek irányába vitt. Taglaltam ezek jelentőségét, kialakulását és fejlődését, továbbá a vállalat számára nyújtott előnyeit. AZ ERP-ket követően bemutattam a GYSEV Zrt-t, illetve az itt működő Beszerzés és készletgazdálkodás szervezeti egységet, ami a vállalat mindennapi életéhez szükséges anyagok beszerzéséért és azok megfelelő helyre történő szállítását végzi. Ahogy manapság ez minden cégnél jellemző, az informatikai fejlődésének köszönhetően a programok könnyebbé teszik a teljes vállalkozás életét, nagyban támogatva a beszerzéshez és készletgazdálkodáshoz kapcsolódó feladatok elvégzését is. Mivel nagy szerepet töltenek be a mindennapokban, ezért ezek hosszabb-rövidebb ismertetése következett. Ezek között szerepel az Office programcsomag, leginkább az Excel, a vállalat szerződésnyilvántartás rendszere, a MonDoc, HUMAN és SAP rendszerek, melyből az utolsót jobban kifejtve is bemutattam. Itt ismertettem a rövid történetét, a felépítését, a vállalat által használt modulokat, azok használati körét. Részletesen bemutattam a vállalat által végzett beszerzési feladatokat, a szerződéskötéstől kezdve végig haladva a folyamaton az anyag felhasználásra történő kiadásáig. Folyamatábrákat is készítettem a könnyebb áttekintés érdekében, emellett pedig szöveges formában fejtettem ki az eljárások módját, illetve az informatikai módszereket, melyek segítenek a nyilvántartásban. A Beszerzésen eltöltött idő alatt szerzett tapasztalatokat felhasználva kezdtem el a rendszer hiányosságainak, optimalizálhatóságának vizsgálatát. Ezen vizsgálatok során szerzett ismeretekből adódóan tudtam kérdéseket feltenni, megfogalmazni a környezetem számára. A kérdéseimre adott válaszok, és az általam megtapasztalt tények alapján sikerült megtalálni azokat a feladatokat, melyek nagy időigénnyel bírtak, de az informatika segítségével egyszerűbbé tehetők. Ezek között szerepeltek a pontatlanul megfogalmazott cikkszám megnevezések, a pár naponta létrehozandó cikkszámok, a két felületen érkező anyagigények, a betárolási értesítések manuális kiküldése és a nap nagy részét kitöltő megrendelés-létrehozás. Végül ezekre megoldásokat kerestem és javaslatokat tettem a kiküszöbölésükre; a cikkszámrendszer újbóli átgondolása és felépítése lehetővé teheti az egy rendszerben történő anyagigénylést, az értesítés kiküldés automatizálható a megrendelés-létrehozással együtt, viszont itt megelőző elemzéseket kell végrehajtani a vállalat által felhasznált anyagok körén.