A controlling jelenlegi és jövőbeni szerepe egy vállalkozás gyakorlatában - Fuisz-Nagy Edina
Szakdolgozatom során az építőipari kis és középvállalkozási szektor controlling alkalmazásának sajátosságait vizsgáltam meg, az Inter-Tefu Kft gyakorlatán keresztül. Munkám első részében az általános controlling rendszert ismertettem, kitérve számos befolyásoló tényezőre, eszközökre, alrendszerekre. Elsőként a vállalkozási tevékenységet jelöltem meg, mint a controlling alkalmazásának legfőbb meghatározóját, majd vállalati méret szerint csoportosítottam a vállalkozások controllinghoz való viszonyát. Megállapítottam, hogy a működési tapasztalat, valamint a vállalkozói szemlélet is befolyásolja a vállalkozások controlling alkalmazási szokásait. Majd megvizsgáltam a controlling rendszerek felépítését és a controlling eszköztárát. Operatív és stratégia szempontok alapján bemutattam a lehetséges eszközöket, stratégiai viszonylatban a különböző vállalati környezet analízis technikákat. (SWOT, PEST) operatív szinten pedig végig néztem a főbb mutatószámokból nyerhető vállalati értékelési módszereket, melyeket az Inter-Tefu Kft gyakorlati controllingja címszó alatt elemeztem. Megmutattam a különbségeket a vezetői számvitel és a pénzügyi számvitel tekintetében. A vezetői számvitel a controllingrendszer eszközeként funkcionál. A következő fejezetben részletesen bemutattam a hazai kkv szektor gazdaságban betöltött szerepét, húzóerejét. Az építőipari szegmens termelési értéke és a regisztrált vállalkozások számának növekedése trendje figyelhető meg az elmúlt évek tekintetében. A közelmúlt korona vírus járványa sem tudott ezen a trenden rontani, ennek okait is megvizsgáltam. A továbbiakban nagy részletességgel megvizsgáltam az építőipari tevékenység sajátosságait, mely arra a megállapításra engedett következtetni, hogy az építőipari vállalkozások project controlling szemléletű rendszer alapján alakítják belső irányítási rendszerüket. Az Inter- Tefu Kft gyakorlatán keresztül megvizsgáltam majd megfogalmaztam a főbb építőipari karakterisztikákat, majd a szervezet mélyreható elemzése után megállapítottam a hiányos területeket az alkalmazott rendszert illetően. Javaslatokkal éltem a fejlesztési lehetőségeket illetően. A részletes vizsgálat után felállítottam a szervezetre vonatkozó 4 komponensű controlling modellt, melyet tovább fejlesztésre, integrálásra javasoltam. A jelenlegi szervezeti működést a közeljövőben bővíteni kívánja a kft, ezt figyelembe véve tettem javaslatot előbb egy integrált vállaltirányítási rendszer kialakítására, valamint egy project controlling szoftver alkalmazására. Az informatikai támogatottság az építőipari szegmensben is óriási fejlődésen ment keresztül, számos hatékonyságot növelő lehetőség közül választhat a vállalkozás a saját tevékenységi köréhez igazítva. Az Inter-Tefu Kft gyakorlati controllingján túl összehasonlítást is végeztem a kkv szektor controlling alkalmazását és a nagyvállalatok controlling rendszer alkalmazási szokásait illetően. Megállapítottam, hogy a nagyvállalatok komplex rendszerben, stratégiában és operatív szinten is gyakorolják a controllingot. Valamint a secunder kutatások alapján megállapítható, hogy az informatikai ellátottságuk is fejlettebb, integráltabb. Úgy vélem, hogy az adatok integrációja a kkv szektor számára is előnyökkel járna. Mindezek után az Európai Unió építőiparra vonatkozó fejlesztési irányait is megvizsgáltam. A digitalizáció erőteljes fejlődése ebben a szegmensben is megtalálható, a lehetőségek már adottak, csupán alkalmazni kell hazánkban is. Az Európai Unió a tagországok számára fejlesztési lehetőséget biztosít az építőipari vállalkozásoknak, emellett hangsúlyozz a kkv szektor elengedhetetlen gazdásági és társadalmi húzó erejét. Széles körű controlling gyakorlati alkalmazás és építőipari sajátosságok feltárását követően, a kutatásaim zárásaként arra a megállapításra jutottam, hogy a kkv szektor hazánkban nem használja ki a lehetőségeit, elsiklik a stratégia alkotás mellett. Ebben a szemléletben erősíteni kell a kis és középvállalkozásokat. Az Inter-Tefu Kft controlling gyakorlatát nézve optimistán tekintek előre, hiszen egy jól felépített rendszert ismerhettem meg, ahol a vezetői szemlélet nyitott és a fejlődés elkötelezettje, mind a termelési technológiák tekintetében, mind a controlling alkalmazását illetően. Úgy gondolom, hogy ez a szemlélet lehet a kulcsa a sikerének, stratégia tekintetében és az operatív módszerek alkalmazásában is élen jár. A hatékony gazdálkodás, a tevékenység orientált információ kezelés, a folyamatos fejlesztés és a pozitív vállalkozói hozzáállás a szervezetszámára hosszú távon is biztosítja, hogy az építőipari szegmens egyik meghatározó szereplője maradjon.