A virágbirodalom szezonalitása, avagy lépést tartani a trendekkel - Simon Titanilla
Dolgozatom során egy speciálisnak mondható területen működő vállalkozás, a Zalai Dísznövény Kft. számára kiemelkedő bevételi forrást jelentő időszakaira koncentráltam és megvizsgáltam azokat. Munkámmal egyben mélyebb betekintést is nyújtottam ezen kereskedelmi tevékenységet folytató ág világába. Nehézséget okozott a virágkereskedelemmel kapcsolatos szekunder adatok relatív hiánya, így a hazai és nemzetközi kitekintésemben felhasználtak adatok nem mondhatók frissnek. A dolgozat első részében az empirikus kutatásom elméleti megalapozásához szükséges témákat taglaltam, ezért a gazdaságossági elemzés négy területének, illetve az idősorok elemzésének módszereinek bemutatására tértem ki. Empirikus kutatásom során fontosnak tartottam, hogy minél alaposabban megvizsgáljam a Nőnapi, az Anyák napi/ballagási és Mindenszenteki időszakot. Kutatásom fő pillére az idősor elemzés volt, amely segítségével trend és szezonalitást számoltam mindhárom időszakra, ezen kívül megvizsgáltam dinamikus viszonyszámok segítségével is azokat. Szakdolgozatom témájául azért választottam ezt a területet, mert a mindennapokban a virágos szakma tölti ki az időmet, és egy olyan terület megismertetésével szerettem volna foglalkozni, ami számomra is fontos. Az empirikus részben először a vállalkozás gazdasági elemzésére tértem ki, vagyis a vagyoni, pénzügyi, jövedelmezőségi és hatékonysági elemzési területeket vizsgáltam, de terjedelemi okokból nem ez volt a fő pillére dolgozatomnak. Kutatásom során négy hipotézist fogalmaztam meg, melyből három igazolódott. Az első hipotézisem során azt feltételeztem, hogy a vállalat bevételére a szezonalitás jellemző, mely az évek során szezonális időszakok ismétlődést mutatja. A bevételek éven belüli alakulásából három kiugró időszak azonosítható: 3. hónap (március), 5. hónap (május), 10. hónap (október). Megfigyeltem, hogy az október a vizsgált időszak minden évében egységesen kiugró időszak, míg a másik két hónap esetében nem ilyen mértékben egységes a kép. A három időszak pontosan lefedi az általam választott, vizsgálat alá vont neves ünnepekhez kapcsolódó bevételi periódust (Nőnapi, az Anyák napja/ballagás és Mindenszentek). Második hipotézisemben (H2) az volt a feltételezésem, hogy külső tényező (pl. időjárás) hatására a bevétel alacsonyabb szintű lesz az éves átlagos bevételhez képest. Az időszaki éves átlagos bevétel egy hónapra vetítve 16.462.825 Ft volt. Megállapítottam, hogy a téli (decemberi, januári, februári) és a nyári hónapok (július, augusztus) azok, amelyek döntően az éves átlagos bevételi szint alatt vannak. Ezen hónapokban az időjárás egyrészt vagy hideg, amely miatt a virágok termelése, ezáltal a kínálatuk is alacsonyabb szintű, másrészt vagy meleg, amikor pedig a szabadföldi termesztésre nagyobb eséllyel kerül sor a kereskedelmen kívül a potenciális vevőknél, azaz alacsonyabb a kereslet, illetve a virágok eltarthatóságának a körülményei rosszabbak. Második hipotézisemet a fentiek alapján szintén elfogadtam. Elemzéseimből megállapítottam, hogy a harmadik hipotézisem (H3) nem igazolható, ugyanis a lineáris függvény nem megfelelően írta le a bevételek alakulását, jelentős volt az eltérés a trendfüggvény és a tényleges bevételi adatok között. A pontosabb illeszkedés és függvény felírása érdekében javasolható másik típusú függvény (pl. exponenciális) tesztelése a bevételi adatokra vonatkozóan. A H4-es hipotézisemben azt feltételeztem, hogy a Covid19 hatást gyakorolt a 2020-as év bevételének alakulására. A hipotézist elfogadtam, mivel egyrészt a három kiemelt szezonális időszakból kettőben forgalom csökkenést állapítottam meg az előző év azonos időszakához képest, egyben pedig (anyák napja/ballagás) kisebb növekedés következett be a lezárások, illetve annak feloldása miatt. Bár a mindenszenteki bevétel csökkenés nem hozható kapcsolatba a lezárás vagy feloldás kérdésével, ugyanakkor feltételezhető, hogy a válsághelyzet következtében a jövedelmek csökkenése, a tartalékok felélése miatt lehetett kisebb a forgalom. A 2006-2019-es időszakra kalkulált lineáris trend függvény alapján számított érték nem megfelelően illeszkedett a valós bevételi adatokhoz 2020-ban sem, emiatt új trendfüggvényt számítottam, amely tartalmazta a 2020-as év adatát is, azaz ennek az évnek bizonyos hatásait is integrálta. Az új egyenletem illeszkedése szinte pontosnak mondható, mivel a számolt trend érték csak minimálisan tért el a 2020-as valós bevételi adattól. A dolgozat végén előrejelzést adataim a következő 5 évre a három vizsgált éven belüli időszakra a Covid19-es év (2020) vizsgálatakor újra kalkulált, pontosabb illeszkedést mutató trendfüggvénnyel. Az egyenesek a lineáris jellegből adódóan egyértelműen növekvő tendenciát mutatnak. Ha a számított trend érvényes lesz, akkor 2025-re a vizsgált, a három éven belüli időszakokhoz kötődő bevétel várhatóan 12%-kal nő. Az eredmény a vezetésnek adhat egy előzetes képet, ugyanakkor továbbra is javasolt másik típusú trendfüggvény vizsgálata, illetve azzal történő előrejelzés készítése. Összefoglalva elmondhatom, hogy a Zalai Dísznövény Kft. egy jól működő, stabil fizetőképességgel rendelkező virág kiskereskedelemmel foglalkozó vállalat a megyében. A gazdasági elemzés során (a választott mutatószámok eredményei alapján) megállapítottam, hogy kiegyensúlyozott fizetőképességi tendencia, a növekvő vagyon, és változó jövedelmezőség és hatékonyság jellemzi a vállalkozást. A három vizsgált kiemelkedő időszak bevételei az éves bevételt kisebb arányban határozzák meg (3-5%), azonban az adott hónap bevételének megközelítőleg a felét az a néhány nap forgalmi értéke adja. A dolgozat elején felállított négy hipotézisem közül három teljesült, azonban egy nem a várt eredményt hozta (H3), így javasolt a vizsgálat folytatása.