Futball és ami mögötte van - Fókuszban az átigazolási összegek alakulása - Tóbi Bálint
Labdarúgás, ennek a szónak a hallatán mindenkinek beugrik valami. Akár legyen az egy sportesemény, legyen az egy kedvenc csapat, vagy egy kellemes emlék ismerőseinkkel, barátainkkal. Számomra a futball több, mint egy átlagos sport. Kiskorom óta az életem legfontosabb részei közé tartozik, régen sportolóként tekintettem rá, ma már csak futballkedvelőként. Szomorúan kellett konstatálnom, hogy az utóbbi évtizedekben megváltozott a futball. Ahogy elkezdett ez a sport üzletiesedni úgy változott meg minden a labdarúgásban. Az utóbbi években rohamosan növekedtek az átigazolási összegek a futballban. De mi lehet ennek az oka, mi állhat a háttérben?  Dolgozatom fő témája a sportmarketing, azon belül is az átigazolási összegek alakulásának kutatása. Dolgozatom során három kutatási kérdést fogalmaztam meg, ezekre keresem a választ. Kutatásom során szekunder adatokat vizsgálva ismerem meg a témát, amelyet primer kutatással egészítek ki. A primer kutatásom egy mélyinterjú, amelyet Makrai Márkkal készítettem, a Zalaegerszegi Torna Egyesület vezető játékosmegfigyelőjével. Első kutatási kérdésként azt fogalmaztam meg, hogy milyen kihívások előtt áll napjainkban az átigazolási tevékenység a futballban. A kérdésre való kutatás során nem mehettem el a sportmarketing mint témakör alapszintű bemutatása mellett, ahol egyes alapfogalmakra tértem ki, mint a sportvállalkozás fogalma, illetve a sportmarketing fogalma és csoportjai. Az alapfogalmak mellett a sportfogyasztókat, jelen esetben a futballszurkolókat csoportosítottam viselkedési típusaik szerint. A rövid bevezető után részletesen mutattam be a Bosman-szabályt, amelynek következtében már nem lehet egy lejárt szerződésű játékosnak kivásárlási árat megszabni. A Bosman-szabály azt is meghatározta, hogy nincs korlátozva a külföldi játékosok száma egy klubban. A következő aktív jogszabály kutatásomban a Financial Fair Play volt, amelyből megtudhatjuk, hogy egy klubnak mennyire lehet túlköltekeznie, illetve mennyire kell összehangolnia a bevétel és kiadás oldalát a pénzügyi mérlegének. Első kutatási kérdésem zárásaként a Third Party Ownership-et mutatom be, amelyből megtudható, hogy egy külső cég is befektethet egy átigazolásba azonban ez komoly gondot jelenthet a kölcsönt kérő klub számára. Második kutatási kérdésként a játékosok értékét befolyásoló tényezőket vizsgáltam. Itt számos kutatás elolvasása után arra a következtetésre jutottam, hogy egy futballista értékét számtalan dolog befolyásolhatja. Egy fiatalabb játékos sokkal fürgébb, sokkal mozgékonyabb, több benne a potenciál, mint egy idősebb játékosban. Az életkora mellett befolyásoló tényező még a posztja is hiszen egy csatár sokkal többet ér, mint egy kapus. A kutatásból kiderült, hogy a nemzetisége és a válogatottban nyújtott teljesítménye is sokat dobhat a játékos értékén. Az utóbbi években a közösségi média térnyerésével fontos értéknövelő tényező a közösségi médiában történő szereplés is. Harmadik kutatási kérdésként arra kerestem a választ, hogy hatással volt-e a Covid-19 járvány az átigazolási összegekre és ha igen, akkor milyen hatása volt rájuk. A kérdés megválaszolásához párhuzamosan 2 kutatást végeztem el. A 2018/19, a 2019/20 és a 2020/21-es szezonok legnagyobb átigazolásait vizsgáltam a Transfermarkt.de adatai alapján. Ahogy ismert a Covid 2020. márciusában érkezett, így 2 Covid előtti és egy Covid utáni szezont vizsgáltam. A kutatás során a világ 10 legnagyobb átigazolását hasonlítottam össze a Ferencváros legnagyobb 5 átigazolásával minden szezonban. A kutatásból kiderült, hogy míg külföldön csökkentek az átigazolási összegek a világjárvány hatására, úgy hazánkban csökkentek. Ezt a kutatási eredményt a Makrai Márkkal készített interjú is alátámasztja. Az interjúból megismerkedhetünk az átigazolások háttérfolyamataival, illetve egy magyar középcsapat utánpótlásnevelési stratégiájával és átigazolási stratégiájával.