A magyar labdarúgás fejlődése - Csécs Márton
Témaválasztásom fő oka, hogy már kisgyermekkorom óta nagyon közel áll hozzám a labdarúgás. Ez a szenvedély a későbbiekben sem hagyott alább, valamint egyetemi tanulmányaim kezdetétől egyre jobban kezdett foglalkoztatni a labdarúgást elősegítő és működtető rendszer, amely a Magyar Labdarúgó Szövetség (MLSZ) keretein belül történik. Jelenleg egy amatőr klubnál futballozom, viszont ott is teljes mértékben jelen van az MLSZ TAO-programja. Régebben is sok TAO-s támogatásról hallottam, illetve több utánpótlás-nevelési programban vettem részt, mint például a Bozsik-program, de nem tudtam elképzelni az egész rendszer működését, ezért is választottam ezt a témát, hogy a lehető legtöbb ismeretet szerezzem a témával kapcsolatban. Dolgozatom kutatási célja többek között a magyar állam és a labdarúgás kapcsolatát vizsgálta, valamint az MLSZ által indított programok megszervezését, végrehajtását, finanszírozását, illetve kiértékelését. Kitértem még továbbá a hazai labdarúgó piacokra, valamint ezeket összehasonlítottam külföldi bajnokságokkal. Az egyik legfontosabb kérdésem az volt, hogy miként lehetne népszerűsíteni a hazai labdarúgást, illetve, hogy mik azok a befolyásoló tényezők, amelyek ezt meggátolják. A Covid-19 hatásai is nagymértékben befolyásolták a futballra vonatkozó gazdasági tényezőket. Sok klub nehezen vészelte vagy nem is élte túl ezt az időszakot. Kutatásomat szekunder kutatási módszerek segítségével végeztem el. Ezeknek alapját főként az MLSZ adatai szolgáltatták, de felhasználtam több hazai és külföldi forrást.  Az átigazolási rendszer, illetve a labdarúgók adatait egy külföldi oldal a Transfermarkt szolgáltatta. A kutatásom eredményei meglepően értek, ugyanis első benyomásra egyre kevesebb a sportolók száma, illetve ebből kifolyólag a labdarúgó klubok száma is évről évre csökken. Azonban alapos kutatást követően az adatok azt bizonyítják, hogy a játékosbázis növekvő tendenciát követ, illetve az egyre több egyesület pályázza meg a TAO keretein belül biztosított támogatásokat, amelyek mára már több milliárd forintos beruházások lettek. Fontos, hogy ezeket a támogatások továbbra is fennmaradjanak, ugyanis ezek hiányában nem lenne lehetőség az utánpótlás-nevelésre, ingatlanfejlesztésre vagy minőségi szakemberképzésre.