„Járás ide, járás oda” Az önkormányzati rendszer és a területi közigazgatás átalakítása - Horváth Nikolett
Közigazgatás Hírszolgáltatójaként működő OrientPress Hírügynökség honlapján az alábbi címet viselő cikkre leltem: „Egy közigazgatási reformot sosem lehet lezárni”. A cikkben dr. Zöld-Nagy Viktória helyettes államtitkár szavait idézte a szerző: „A közigazgatás folyamatos fejlődésben van, az igazgatási szerveknek naprakésznek és fejlesztésre nyitottnak kell lennie. A járási hivatalok és a kormányablak-rendszer kiépítése e célok kiteljesítése. A kormányablakok informatikai tudásbázis, ügyfél- és gyermekbarát működés révén nemzetközi színvonalat képviselnek. A járási hivatalok nemcsak a térségi foglalkoztatásban, hanem az ügysegédek révén a hétköznapi ügyintézésben is jelen vannak. [...] Egy közigazgatásnak mindig ki kell elégíteni az aktuális piaci, gazdasági követelményeket, igazodnia kell az állampolgárok igényeihez, amelyek folyamatosan fejlődnek.” Dr. Zöld-Nagy Viktória gondolatai fokozták kíváncsiságomat a közigazgatás jelenleg zajló átalakítását illetően, amelynek keretében a területi közigazgatás átalakításával jelentős lépést tettek a Jó Állam megteremtése felé. E törekvés egyik legfőbb eszköze a Magyary Zoltán nevét viselő Közigazgatás-fejlesztési Program, amely szerint az államot akkor tekinthetjük jónak, ha az egyének, közösségek és vállalkozások igényeit legmegfelelőbb módon szolgálja a közjó érdekében. A Program fontos célkitűzése az állampolgárok megrendült bizalmának helyreállítása, valamint a széttagolt közigazgatási szervezetrendszer egységesítése. A reform célja az volt, hogy olyan modern kori járások jöjjenek létre, amelyek hozzájárulnak egy alacsonyabb társadalmi költséggel, eredményesebben és ügyfélközpontúan működő területi közigazgatás megvalósulásához. Dolgozatomban a modern kori járások kialakítására koncentráltam, mivel azonban a járási hivatalok felállításával az önkormányzatok működése is új értelmet nyert, kitekintésként megvizsgáltam az önkormányzati feladatellátás változását is.