Mikrogazdálkodói beszámoló hatása a számvitelre - Vajda Evelin
2013. január 1-én lépett életbe a mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámolóról szóló 398/2012. számú kormányrendeletet, amit 2012. december 20- án hirdették ki, amely 2013. január 1- én hatályba lépett. A kettős könyvvitelt vezető társaságoknak lehetőségük van a 2013. üzleti évtől saját elhatározásuk szerint a mikrogazdálkodói beszámolót választani, ha megfelelnek a kormányrendelet feltételeinek. Ez azért kedvező számukra, mert adminisztrációs terheik csökkennek, versenyképességüket növelik. Számviteli politika készítési kötelezettségük sincs, mérleg és eredménykimutatást főcsoport (nagy betű), csoport (római szám) bontásig kell készíteniük. Könyvvizsgálatra pedig nem kötelezettek. Hátrányai is vannak a mikrogazdálkodói beszámolóknak, amit dolgozatomban részletezni fogok. Például, hogy mennyire kötött szabályok vannak (Devizás tételeket csak MNB árfolyamon számolhatnak el, értékcsökkenés elszámolása kizárólag FIFO módszerrel végezhető, pályázatírásnál a Kiegészítő melléklet hiánya probléma, a mérleg és eredménykimutatás sajátos előírások alapján készül) Szeretném bemutatni ezt a kormányrendeletet, illetve a hatályba lépéstől történt változásokat. Elemzem a mikrogazdálkodók számlatükrét, hogy vajon miért más, mivel a vállalkozások az egységes számlarend előírásainak megfelelően saját maguk készítik el a cég számlarendjét! Illetve azt is tanulmányozom, hogy vajon mi indokolja a mikrogazdálkodóknak külön készített számlatükröt, mikor a mérleg és eredménykimutatás tagolása ugyanaz, mint az egyszerűsített éves beszámoló készítésre kötelezetteké. Néhány, a szokásostól eltérő gazdasági eseményt is bemutatok. Terveim közt van egy primer kutatás. Készítek egy kérdőívet a dél- dunántúli számviteli szolgáltatók részére. A kérdőív válaszainak feldolgozása alapján ki fog derülni, hogy hány vállalkozás választotta a mikrogazdálkodói beszámolót.