Mesterséges intelligencia a számvitelben - Szakács Dorka
A rohamosan fejlődő világunkban elengedhetetlen szem előtt tartani a technológia fejlődését, ezáltal a mesterséges intelligenciát (MI) is, mely forradalmasítja a modern gazdasági szektor számos részterületét, ezen belül a számvitelt is. A szakdolgozatom elsődleges célja az volt, hogy bemutassam hogyan hat az MI-technológiák alkalmazása a számviteli szakma működésére, valamint, hogy feltárjam az ezzel kapcsolatos véleményeket a szakmabeliek szemszögéből, hogy milyen előnyöket, illetve hátrányokat látnak ezen az alkalmazás használatánál. A kutatásom középpontjában annak vizsgálata állt, hogy az MI hogyan járulhat hozzá a számviteli munkafolyamatok hatékonyságának növeléséhez, az adatelemzés fejlesztéséhez és a stratégiai döntéshozatal támogatásához. A dolgozatban deduktív kutatási megközelítést alkalmaztam, amely során a kezdetben meghatározott hipotéziseket állítottam fel, majd ezek alapján végeztem empirikus kutatást, ezek a következők voltak: ·        1. Hipotézis: A magyar számviteli szakemberek többsége nem rendelkezik elegendő ismerettel a mesterséges intelligencia alapfogalmairól és gyakorlati alkalmazásáról. ·        2. Hipotézis: A mesterséges intelligencia bevezetése iránti nyitottság összefügg a szakmai tapasztalattal és a pozícióval. ·        3. Hipotézis: A számviteli szakemberek szerint az MI legnagyobb haszna a csalások és visszaélések felismerésében van a többi számviteli területtel szemben. Egyik fontos adatgyűjtési eszköz, amelyet felhasználtam a kutatás során, az online kérdőíves felmérés, amelynek vizsgálatánál a számviteli szakemberek és pénzügyi osztályokon dolgozók véleményét kértem ki az MI számvitelbe való integrálásáról. Az összesített eredmények alapján a többség támogatja a bevezetést, viszont kiemelték, hogy ez csak egy gyerekcipőben járó rendszer, mely nem tud egyedül dolgozni, illetve kizárólag támogatói szerep betöltésére lehet használni. Pozitív véleménnyel voltak a hatékonyságnövelő és költségcsökkentő potenciáljára, viszont aggodalmak is felvetődtek az adatbiztonsági és a munkaerőpiaci hatásairól, ami további tisztázást és megbeszélést igényel a bevezetése előtt. A másik adatgyűjtési eszköz az interjú elemzés volt, amelynél a számvitel különböző területén dolgozó alanyok véleményét kértem ki erről a technológiáról. Előzetesen meghatároztam főbb témaköröket, amelyek alapján folytattam le a beszélgetéseket, így kapva válaszokat a témában feltett kérdéseimre. Az interjúalanyok összességében egyetértettek abban, hogy hiába egy fejlett technológiáról beszélünk, a számvitel komplexitása, az egyedi vállalati szabályok és a folyamatosan változó jogszabályi környezet miatt az MI nem képes megbízhatóan kezelni a bonyolultabb feladatokat, komoly etikai és erkölcsi dilemmákat vet fel, például az adatvédelem, felelősségvállalás és az emberi munkaerő kiszorítás kérdéseiben. Az interjúalanyok egyetértettek azzal, hogy az emberi beavatkozás nélküli, teljesen automatizált könyvelés és számlázás bevezetése a közeljövőben nem reális, és a bevezetésére az előkészületek nem eléggé átgondoltak, mivel sok tényezőt nem vesznek figyelembe (pl. generációs különbségek, társadalmi igények). Tehát elmondható, hogy a mesterséges intelligencia rohamos léptékben növekszik, és minden területet lassacskán meghódít, de a számvitel elég komplex területnek számít, mivel a sok jogszabályi változtatás, és különféle esetek miatt elég nehéz a mostani, kicsit még fejletlen rendszernek a bevezetése, és vannak olyan feladatok, amelyeket nem tudna kezelni, mivel kötelező az emberi beavatkozás, viszont ez a jelenlegi állapotot tükrözi. A közeljövőben, ha szeretnénk, ha nem, bevezetésre fog kerülni, amelyek kezdeti nehézségeket biztosan fognak okozni, és sok felháborodást fog kelteni, viszont sajnos ez kivédhetetlen. A kérdés csak az, hogy haladunk e a technológiai gyorsulás ütemével, és mi is fejlődünk, vagy inkább a tiltakozást választjuk, és meghátrálunk ezektől az újításoktól. A válasz csak rajtunk áll.