Együtt vagy egyedül? - Szakál Liliána
A szakdolgozatom témája során a kapcsolt vállalkozások bonyolult és összetett jogszabály rendszerét jártam körbe, mely során a következő törvényi definíciókat érintettem: 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.), 2017. évi CL törvény az adózás rendjéről (Art.), 1996. évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról (Tao tv.), 2000. évi C törvény a számvitelről (Számviteli tv.), 2004. évi XXXIV. törvény a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról (Kkv tv.), 2007. évi CXXVII. törvény az általános forgalmi adóról (Áfa tv.), 1990. évi C. törvény a helyi adókról (Htv.), 2013. évi XXXVII. törvény az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól (Aktv.) A kutatási célom egyrészt a kapcsolt vállalkozások bonyolult rendszerének áttekintése és vizsgálata, hogy a jogszabályok hogyan épülnek és kapcsolódnak egymásra. Másik célja a kapcsolt vállalkozások csoportos társasági adózásában rejlő adóoptimalizáló lehetőségeinek vizsgálata. Ezzel összhangban fogalmaztam meg kutatási kérdéseim, melyeket kutatási eredményeimmel összefoglalva mutatok itt be. Hogyan definiálják az egyes magyar jogszabályok a kapcsolt vállalkozásokat? (Ptk., Art., Tao tv., Számviteli tv., Kkv tv., Áfa tv., Htv., Aktv.) A kapcsolt vállalkozások körének meghatározása a vizsgált törvények között relatíve hasonló. A Tao tv. a Ptk. rendelkezéseivel összhangban határozza meg a fogalmi kört, míg az Art., Áfa tv. és Htv. végső soron a Tao tv.-re visszahivatkozva. Eszerint kijelenthető, hogy az adózási környezetben általánosan a Tao tv. definíciója az irányadó. A Számviteli tv. rendelkezései főként beszámolási környezetben, míg a KKV tv. definíciója támogatási és pályázati, az Aktv. a Nemzetközi ügyek lebonyolítása esetén használatos. Milyen adóoptimalizálási lehetőségeket nyújt a csoportos társasági adózás Magyarországon? Csoportos társasági adó a vállalkozások számára több okból is vonzó ajánlatot képes nyújtani adózási szempontból, ilyenek pl. a tárgyévi veszteségek csoportszintű beszámítása, a társasági adókedvezmények közös felhasználása (magasabb felső korlátok) vagy a transzferárazási-kötelezettség alóli mentesülési lehetőség. Milyen azonosságok és különbözőségek lelhetők fel a csoportos társasági adózás magyar szabályozása egyes uniós országok gyakorlatához képest? A vizsgálat során Hollandia és Ausztria e-jogterületére vonatkozó szabályrendszerét vizsgáltam meg, ami során összegyűjtöttem az olyan azonosságokat mint pl. csoport alakítás, veszteségbeszámítás lehetőségei stb. Illetve az olyan különbözőségeket mint a társasági adókulcs mértéke vagy csoporttagok bevonás lehetőségei. A vizsgálat alapján Magyarország kedvező kereteket szab ennek szabályozására.  Adómegtakarítást jelent-e a csoportos társasági adózás alkalmazása egy konkrét cégcsoport esetében? Megvizsgáltam egy bemutatott cégcsoport üzleti adatainak felhasználásával a csoportos társasági adóban rejlő adóoptimalizációs lehetőséget kalkulációkkal alátámasztva. Ennek során jól lekövethető az adózási forma megállapításának lépései, valamint az abból eredő megtakarítási potenciálok. Az általam vizsgált cégcsoportnak jelenleg nem feltétlen indokolt a formaváltás, azonban a jövőben ez változhat és felülvizsgálásra érdemes.