A környezetvédelmi termékdíj, a népegészségügyi termékadó és az energiaadó jogi szabályozása, célja és szerepe Magyarországon - Dénes András
Szakdolgozatom témaválasztásakor egy olyan témát kívántam választani, mely jelenlegi munkahelyemmel és az ott végzett konkrét munkámmal van kapcsolatban. Jelenlegi munkámat a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Zala Megyei Vám- és Pénzügyőri Igazgatóságán, azon belül is az Igazgatóság Ellenőrzési Osztályán teljesítem, pénzügyőrként, ahol a témám tárgyát képező adónemek vizsgálatával - környezetvédelmi termékdíjjal 2008. év, a népegészségügyi termékadóval 2011. év, az energiaadóval 2012. év óta - foglalkozom. Dolgozatomban be kívántam mutatni a három törvény és adónem megjelenését Magyarországon, azok céljait, hatását, összefüggéseit más törvényekkel. Általánosságban érintettem az adókat, az adózást és a magyar adóhatóság szerepét. Dolgozatom készítése során, a célomnak megfelelően egyrészt próbáltam bemutatni a hatályos termékdíj, termékadó és energiaadó szabályozást, elsősorban a jogszabályok elemzésével, vizsgálatával. Fontosnak tartottam más kapcsolódó jogszabályok egy részének ismertetését is, mivel csak a konkrét jogszabály ismerete nem elegendő egyik témakör megértéséhez sem. Szintén fontosnak tartottam a kapcsolódó Közösségi jogszabályok megemlítését, mellyel kapcsolatban számomra is meglepő volt, hogy mennyire jelen vannak és maghatározóak napjaink jogszabály alkotásában, értelmezésében. Kutatásom során, a más szempontból is való megközelítésnek köszönhetően a törvények olyan részeinek bővebb ismeretére is szert tettem, mely nem kapcsolódik a mindennapi munkámhoz, de például egy törvény hatását vizsgálva rögtön szembetűnek. Fontosnak tartom a három adónem tekintetében megemlíteni, hogy mindegyik a globalizáció, a fogyasztói társadalom, az ipari fejlődés, összességében a XX-XXI. századi gazdaság által okozott negatív externáliák megelőzésére, megszüntetésére vagy az okozott károk enyhítésre jelentek meg a magyar jog és adó rendszerben. Mindegyik egy más- más externáliát kíván kezelni, a környezetvédelmi termékdíj az emberi tevékenységekkel keletkező hulladékok ártalmasságát, az energiaadó elsősorban a fosszilis energiahordozók által és a túlzott energiaigénnyel, a népegészségügyi termékadó az ember egészségére veszélyes termékek túlzott fogyasztása által okozott kárt. Véleményem szerint a környezet szennyezés jelenleg az emberiség legnagyobb problémája. Az embernek, mint fogyasztónak és a gazdaság más szereplőinek is fel kell ismerni a környezetszennyezés veszélyeit, újra kell értelmezni az ember és a környezet kapcsolatát és a fenntartható fejlődést ténylegesen meg kell valósítani, nem csak törekedni rá. A gazdaság azon szereplői, akik már megtették e lépéseket, óriási versenyelőnnyel rendelkeznek és ez az előny növekedni fog másokkal szemben. Azon gazdasági szereplők, akik nem tesznek ez irányba lépéseket, azokat a piac változásai és az állam fogja kényszeríteni. Fentiek alapján meggyőződésem, hogy a három speciális adónem bevezetésére szükség volt, jelentőségük, a gazdaság szereplőire gyakorolt hatásuk nőni fog, a törvények egyre több termékre fognak kiterjedni, egyre nagyobb mértékben és még további, hasonló új adónemek is meg fognak jelenni. Mivel a környezetvédelem, az energiahatékonyság, az emberi egészség védelme a XXI. században globális megoldásokat kíván, ezért e problémák megoldását Magyarországtól, mint az Európai Közösség tagjától - a társadalmi elvárásokon túl – az Európai Közösség is el fogja várni. Megállapítható, hogy a törvények betartásának ellenőrzéséhez, de a törvény betartásához is átfogó ismeretek szükségesek. Az adózói kötelezettségek ellenőrzésének és azok elmulasztása esetén alkalmazandó jogkövetkezmények bemutatásával a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tevékenységének, lehetőségeinek egy részét is ismertettem, melyet azért tartottam fontosnak mivel mindig lesz, aki megpróbálja az állam részére történő kötelező befizetéseit elkerülni. Ennek megakadályozása mindig is adóhatósági feladat lesz.