A Hévízgyógyfürdő és Szent András Reumakórház tevékenységének átfogó vizsgálata - Mózer Ádám
Záródolgozatomat a Hévízgyógyfürdő és Szent András Reumakórház tevékenységeinek vizsgálatáról írtam öt éves távlatban. Először bemutattam az intézmény történetét, majd kifejtettem, hogy milyen események vezettek a jelenlegi helyzetének kialakulásához. Ezek után elkezdtem a gazdálkodásának elemzését. Először a bevételeket, utána a kiadásokat, végül a beruházásokat tanulmányoztam. Mivel az intézményt három, jól elkülöníthető részre lehet bontani, a kórházi ellátásra, a fürdőszolgáltatásra és a szállodai szolgáltatásra, ezért én is ezen felosztást mellett döntöttem. Az elemzés elejére célszerűnek tartottam egy összefoglaló táblázat elkészítését, melyben bemutatásra kerülnek az összbevételek és összköltségek, tevékenységek szerint, éves bontásban. Ebből a táblázatból megállapíthatóvá vált, hogy a kórházi ellátás évről évre veszteséges, a fürdőszolgáltatások folyamatosan nyereséget termelnek, valamint hogy a szállodai szolgáltatás az öt év összességében veszteséges volt, de az utolsó évben a jó marketingstratégia és a folyamatos fejlesztések révén már nyereséget termelt. Ezek után elkezdtem a bevételek elemzését, valamint bemutattam a főbb tudnivalókat az adott tevékenységről. A kórházi ellátást négy részre bontottam, az aktív fekvőbeteg ellátásra, a krónikus fekvőbeteg ellátásra, a járóbeteg szakellátásra valamint a laborra. Itt feltüntettem, hogy milyen ellátást nyújt a kórház, valamint hogy milyen módon történik ezek finanszírozása. A bevétel legnagyobb részét, közel 75%-át a krónikus fekvőbeteg ellátás tette ki. Utána hasonló módon elemeztem a fürdőszolgáltatás, majd a szállodai szolgáltatás bevételeit. A fürdőszolgáltatás bevételeinél jól megfigyelhető, hogy a bevételek 77%-át a Tófürdő teszi ki, a maradék 23% oszlik meg a medencefürdő valamint a különböző gyógyászati kezelések között 7,7% - 15,3% arányban. A Hotel Spa bevételeinél megkülönböztettem a szállodai szolgáltatás, valamint a szállodai szolgáltatás keretében igénybevett gyógyászati kezelések bevételeit. Ezek után még kitértem az egyéb termékértékesítéshez, kiegészítő tevékenységhez kapcsolódó bevételekre. Itt megállapítottam, hogy a gyógyszer, iszap és termálvíz értékesítése teszi ki a legnagyobb részét e bevételeknek valamint, hogy a termékértékesítés bevételei csökkenő tendenciát mutatnak a járóbeteg gyógyszertári forgalom visszaesése miatt. A költségek elemzésénél hasonló módon jártam el, a könnyebb összehasonlíthatóság érdekében. Viszont a korábban bevételként elemzetteken kívül itt még kitértem az anyagjellegű, valamint a személyi jellegű költségek alakulására is. Végül szemügyre vettem az öt év alatt végbement beruházásokat és fejlesztéseket és az összefoglalóban összegeztem a tapasztalataimat.