A korlátolt felelősségű társaságok jövője- avagy mi lesz veletek kft.-ék? - Szanati Eszter
Szakdolgozatomban a korlátolt felelősségű társaságok gazdasági szabályrendszerét vizsgáltam. A téma aktualitását A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény által hozott változások okozzák. A kft.-ék száma és súlya jelentős a magyar gazdaságban, ezáltal alappillérei a gazdaságunknak. Elmúlt évtizedben számos gazdasági társaságot, korlátolt felelősségű társaságot számoltak fel, amelyek különböző kötelezettségeket, tartozásokat hagytak maguk után. Nehézséget okoztak magánszemélyeknek, munkavállalóknak, más gazdasági társaságoknak és az állam számára is. Piaci elvárás lett, hogy a korlátolt felelősségű társaságok, valamint a kft. szervezeteinek helytállási kötelezettsége bővüljön. Szekunder kutatásom során főleg kommentárokra, jogszabályokra hagyatkozhattam. Feladatomat nehezítette, hogy széles körű tapasztalattal, átfogó szakirodalommal az új Ptk. kapcsán még nem rendelkezhetünk. Önálló, primer kutatásomat félig strukturált interjúk készítésével végeztem. A kutatásom alapján a következőket állapítottam meg: Az új jogszabálynak több támogatható pontja van, például a minimális törzstőke szint növelése is és a vezető tisztségviselő felelősségi körének bővülése, a még nem teljesített törzsbetétért is felel a tulajdonos, apport mielőbbi rendelkezésre bocsátása a kft. számára. A jogalkotónak javasolnám, hogy a minimális törzstőke szintet tovább bővítse, figyelembe véve az adott kft. nagyságát, méretét. Mikrovállalkozások esetén kérdésessé vált, hogy a tagok más gazdálkodási forma felé fordulnak-e. Az látható, hogy egyre többen az egyéni vállalkozási tevékenységet preferálják. A törzstőke szükséglet hatszorosára bővült, amely mikrovállalkozás tulajdonosai számára gondot okoz, okozhat. Következtetésként fogalmaztam meg, hogy további pénzügyi felelősség alkalmazására lenne szükség, úgymint a kötelező biztosítás a kft. részére és az ügyvezető számára is. A kft.-ék erősségei között szeretném megemlíteni, hogy a magánvagyon elkülönül a tár-saság vagyonától, alacsony törzstőke és kezdőtőke szükséglet. A kft. intézmény gyengeségei között a felelősségi jogkör bővülését emelném ki. A kft. lehetőségei közül kiemelném, hogy piaci arányuk bővül a gazdasági társaságok között, nagyvállalatok között is közkedvelt, több évtizedes múlt, „korlátolt felelősség” jellemzi. A kft.-ék jövőjét érintő veszélyek közül a gyakori, strukturális jogszabályi változásokat, adó változásokat, valamint a felszámolt és felszámolandó kft.-ék gazdasági veszélyét említeném meg. Nehezíti a közgazdászok, jogászok, tulajdonosok, vezető tisztségviselők helyzetét, hogy az új Ptk.–val kapcsolatban kevés, vagy inkább csekély tapasztalataink vannak. Ellenérzésem van az „1 forinttal” alapítható kft.-ék kapcsán, az új osztalék fizetési korlát miatt is. Ezen új szabályozók nem a gazdaság „kifehérítését” szolgálják, épp ellenkezőleg a szürkegazdaságot támogatják. A jogszabályi szigorítás kedvező a magyar gazdaság számára, ám további lépéseket kellene tenni, hogy az üzleti biztonság erősödhessen Magyarországon. Stabilabb vállalkozási szféra, erősebb kft.-ék által kiszámíthatóbb gazdasági helyzet alakulhatna ki, mely a GDP-t és a költségvetés bevételi oldalát is bővíthetné. A helytállás intézményét tovább bővíteném, pl.: figyelembe venném a cégnagyságot, igaz, hogy ezek újabb terheket róna a vállalkozásokra, de ezen lépéseket szükségesnek látom. Nagyobb hangsúlyt fektetnék az üzleti etika fejlesztésére a későbbiekben.