Közúti fuvarszervezés sajátos kihívásai az Init 2000 Kft.-nél - Németh Balázs
A kötelező szakmai gyakorlatomat az Init 2000 Kft.-nél töltöttem, amelynek fő tevékenységi köre a nemzetközi és belföldi közúti áruszállítás. A diplomamunkám ezt hivatott bemutatni. A dolgozatom első részében összeszedtem a legfontosabb elméleti tudnivalókat. Először a CMR egyezményről írtam, hogy mikor csatlakozott hazánk és milyen esetben lehet alkalmazni. Ez után kiemeltem egy fontos tényezőjét az EKÁER számot, ami 2015. január 1.-től hatályos. Bemutattam mire is használatos és hogyan lehet igényelni. Aztán rátértem a veszélyes áruszállításra, ahol felsoroltam az osztályait, majd hogy milyen okmányok szükségesek. Ebben a témában még kitértem a gépjárművek megjelölési rendszerére és egy esetleges hatósági ellenőrzés során mire fognak figyelni az illetékes személyek. A fejezetben még szó esett a gyorsan romló élelmiszerekről, a hulladékszállítási engedélyről, és a vezetési illetve pihenő időről. A következő alfejezetben a közúti fuvarozás előnyeit - hátrányait mutattam be méghozzá a vasúti szállítás összehasonlításával. Majd a belemélyedtem a statisztikai kimutatásokba, ahol megállítottam, hogy Magyarországon a közúti áruszállítás az elsőszámú szállítási mód. Ebben részben még a grafikonok segítségével arra jutottam, hogy a belföldi forgalom folyamatosan esik vissza, míg a nemzetközi kereskedelem növekvő tendenciát mutat. Az is tisztán látszott, hogy az export mérséklődött, míg az import és a tranzit szállítás nagyobb teljesítményt ért el. Ezek után felsoroltam a közúti járművek típusait és bemutattam, hogy melyik szervénnyel mit lehet továbbítani és milyen előnyök kapcsolhatók hozzájuk. Az INCOTERMS fejezetben bemutattam a klauzulákat, ahol leírtam hogyan változik a vevő és eladó költség illetve kockázat viselése. Összehasonlítottam a 2000-es és 2010-es évi kiadványokat és hogy miben térnek el egymástól. A járattervezés részben bemutattam három alapstratégiát, amit folyamatábrával ábrázoltam. Felsoroltam még az alstratégiákat és hogy ezeket egy cég mikor alkalmazza. Aztán bemutattam, hogy egy járattervezési szoftvernek milyen tulajdonságokkal kell rendelkeznie. Az elméleti rész után következett a gyakorlati helyem feltérképezése. Kitértem milyen gépjárműveket használnak, gondolok itt a méretre és a típusokra. Főként nemzetközi, néhány esetben belföldi fuvarokat bonyolítnak le. A nemzetközi porondon Olaszországban, Ausztriában, Szlovákiában és Szlovéniában szerepelnek. Ömlesztett árukat szállítnak leginkább, de előfordult fémes áru, és nem veszélyes hulladékok. Aztán rátértem a fuvarszervezésre, ahol bemutattam hogyan zajlik egy nap. Azért csak egy napot mutattam be mivel a többi nap hasonlóan ment. Kitértem, hogyan zajlik a megbízások felvétele. Ezek után megemlítettem több problémát, ami néhány esetben független volt cégtől. A problémák leginkább a gabona mennyiségéből és minőségéből adódtak. Bemutattam továbbá milyen szoftvereket használ az Init 2000, köztük a sajátfejlesztésű InitSped-et is. A végén négy javaslatot tettem: • Első a GPS-es nyomon követési rendszer egységesítése volt és ezen, rendszer kiépítési után az IniSped-hez való összekapcsolást javasoltam. • A második az átállási idő kihasználása, ha ez lehetséges. • Az utolsó kettő köthető egymásoz. Olyan alvállalkozókat kéne felvenni, akik tudnak veszélyes árut szállítani. Az utolsó pedig az volt, hogy a gabonát gyártó céggel szorosabb együttműködést kezdeményezzen az Init, itt arra gondoltam, hogy ne csak a végterméket szállítsanak, hanem az előállításhoz szükséges készítményeket is fuvarozzanak a cégnek. Ezen termékek pedig a termőföld a műtrágya és a növényvédő szerek.