A Bereki Tőzeg ’97 Kft. vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetének elemzése a beszámolók alapján - Tamásné Gasparics Adrienn
A főiskolán eltöltött évek alatt olyan tudásra tettem szert, amely elősegíti, hogy egy vállalkozás vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetét elemezhessem. Tanulmányaim utolsó évében tanult tantárgyak felkelltették az érdeklődésemet és már akkor eldöntöttem, hogy a szakdolgozatom témájaként a vállalkozások komplex elemzését választom. Mindenképp olyan társaság vizsgálatát szerettem volna elvégezni, amely lakhelyemhez közel van, hogy működését és fennmaradását a válság utáni években is megérthessem, és tisztán láthassam. A cég tőzeg és lápföld termeléssel és értékesítéssel foglalkozik, amely ma Magyarországon ritka, ezért is keltette fel érdeklődésemet. Az elemzést a 2010 - 2014-es időintervallumra készítettem el, a mérleg, az eredménykimutatás és a kiegészítő mellékelt alapján. A kft. azzal a specialitással rendelkezik, hogy az általa előállított termékek felvásárló piaca szűk szegmens, ezért az rugalmatlan. De előnye hogy ezáltal a versenytársak száma is alacsony. Előnye talán a többi versenytárssal szembe, hogy a Dunántúlon, a Balaton nyugati csücskében található a bánya, ahonnét a szállítás megoldható, vasúton, autópályán, akár külföldre is. Ezekből kifolyólag a vállalat külső környezetét pozitívan minősíthetjük. A vállalat komplex elemzését az eszközök és források átfogó elemzésével kezdtem. A társaság fő tevékenységéből következik, hogy jelentős a műszaki gépek és berendezések értéke, a tárgyi eszközök legnagyobb részét ezek alkotják. A forgóeszközök között jelentős a befejezetlen termelés és félkész termékek értéke, ez teljesen elfogadható egy termelő vállalkozásnál, hiszen a termék kitermelés után még nem lesz késztermék, több munkafolyamaton megy át. Mindez azt jelenti, hogy a vállalat folyamatosan tudja termelni a tőzeg és lápföldet, készlet hiány nincs és az értékesítés nettó árbevételének növekedése is azt igazolja, hogy a vállalkozás tevékenységét sikeresen folytatja. Szakdolgozatom következő fejezetében a vagyon fedezetségi és tőkeszerkezeti mutatókat vizsgáltam. A vagyonfedezettségét mind a befektetett eszközök fedezeti mutató alapján mind a nettó forgótőke alapján megfelelőnek mondanám. A vállalat eszköz fedezettsége magas szintű, ez azt jelenti, hogy az eszközök fedezettségét saját tőkéből finanszírozza és nagyon minimális az idegen tőke aránya. A tőkeszerkezeti mutatók is azt igazolják, hogy magas a saját tőke aránya és alacsony az idegen tőke aránya. A vállalat a kötelezettségeket is saját forrásból finanszírozza, nem használja mások pénzét. Kötelezettségeit azonnal rendezi és vevőköveteléseit is megpróbálja gyorsan behajtani. Az elemzést a likviditási mutatók vizsgálatával folytattam. A mutatók azt mutatják meg, hogy a vállalat miből és hogyan tud eleget tenni a kötelezettségeinek. A vizsgálat során megállapíthatom, hogy a vállalatnak likviditási problémái nincsenek. A forgóeszközök értéke jelentősen meghaladta a rövid lejáratú kötelezettségek értékét mind az 5 gazdasági évben. A vállalat szabad pénzeszközei is olyan mértékűek, hogy az egy éven belüli kötelezettségeit teljes mértékben fedezi. Tehát a vállalat pénzügyi helyzete megfelelő, likviditási zavarral nem rendelkezik. Dolgozatom utolsó fejezete a jövedelmi helyzet elemzéséről szól. Ebben a részben azt vizsgáltam, hogy a vállalat tevékenysége mennyire eredményes. Az árbevétel arányos jövedelmezőségi mutatók ingadozást mutatnak, de ez az egyéb bevételek és pénzügy műveletek ingadozásának köszönhető. A mutatók azonban növekedést mutatnak. A tőkearányos jövedelmezőségi mutatók esetében is találkozhatunk enyhe ingadozással, de a mutatók növekedésnek indultak, ami jót jelent, hiszen a cég növelni tudta eredményét és még a saját tőkéjét is gyarapította. A komplex hatékonysági mutató az erőforrások felhasználásának hatékonyságát mutatja. Ez a mutató felhasználható az adott vállalat fejlődésének mérésére, de alkalmas más vállalkozáshoz való viszonyításra is. Ennél a mutatónál is látható a javulás, de csak a 2014-es évben haladta meg az elvárt értéket. Ami azt jelenti, hogy a vállalat erőforrásaihoz kapcsolódó hozamelvárások nem teljesültek. Ez az a szegmense a cégnek, amire nagyobb odafigyelést kell fordítani. A tőzegbánya a 2008-as gazdasági világválság után is fenn tudott maradni. A 2010 és 2011-es évben még érezhető a válság hatása, de az értékesítés nettó árbevételének növekedése is azt mutatja, hogy a termelés nem állt le. Az adózott eredmény növekedése is arra utal, hogy a vállalat helyt áll a válság után is, tevékenységét továbbra is sikeresen tudja folytatni. A Bereki Tőzeg ’97 Kft életében a következő törés a gazdasági válság után az alapító Nagy Zoltán halála jelentette. Aki megálmodta, véghez vitte és sikeresen vezette ezt a vállalatot, 2012 év végén elhunyt. A 2013-as adatokat, ha megnézzük látható is akár a termelés az értékesítés mind visszaesett kicsit. Az öröklés és egy vagyoni helyzet rendezését követően a vállalat irányítását fia ifj. Nagy Zoltán vette át. Ő, aki előtte is részt vett a cég életében most mégis ott állt egy jól működő vállat élén és teljesen más szemszögből kellett a dolgokat látnia és vezetnie. Ezért a 2013-as év enyhe visszaesést mutat, de a 2014-es adatokat látva azt kell megállapítanom, hogy a vállalat élére egy remek vezető került. Helyt állt, a kezdeti nehézségeket követően bele rázódott a vállalat vezetésbe és ismét felvirágoztatta a céget. Egy stabil, fejlődő, dinamikus vállalatot alakított ki a Bereki Tőzeg ’97 Kft-ből.