Vállalatirányítási rendszerek, avagy információkezelés különböző méretű cégek gyakorlatában - Soós Edina
Dolgozatomban a vállalatirányítási rendszerekről írtam. Témaválasztásom oka, nem más, mint a téma aktualitása. Az elmúlt 10-15 évben ugyanis rohamosan elterjedtek a különböző vállalatirányítási rendszerek, melyek ma már nemcsak a nagyvállalatok számára érhetők el. Mérettől, tevékenységtől, formától függetlenül, ma már bármely cég használhat vállalatirányítási rendszert. A dolgozat 6 fejezetből tevődik össze. Az első szakaszban a témaválasztást indokoltam részletesebben. A második fejezet a vállalatokat mutatja be méret szerinti csoportosításban. A gazdasági társaságok kategorizálása, a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény alapján történt, amely megfelel a 2003/361/EK bizottsági ajánlásnak. Így a dolgozatomban jellemzem a mikro,- kis,- és középvállalkozásokat. A fejezetben az összehasonlítás eszközével élve, összevetettem a hazai és az Európai Uniós jellemzőket. A szakaszban írtam a nagyvállalatokról, illetve a külföldi tulajdonú vállalatokról egyaránt. Ennek oka az volt, hogy vizsgáltam egy amerikai tulajdonú, középvállalatot, amely esetében a nagyvállalati jegyek is megfigyelhetők. A harmadik fejezetben a controllingot mutattam be, mely azért volt szükséges, mert a kutatásom során elemeztem a vizsgált társaságok controlling tevékenységét is. A negyedik fejezetben fogalmakat határoztam meg, melyek értelmezése fontos a téma feldolgozása szempontjából. Bemutatásra kerültek az üzleti informatikai rendszerek, valamint bővebben jellemzésre kerültek az ERP rendszerek. Az ötödik szakasz a kutatásom eredményét mutatja be. Három különböző méretű cég vezetőjével készítettem interjút. Mindhárom társaság használ vállalatirányítási rendszert. Megvizsgáltam minden esetben a bevezetés okait, a rendszerben használt modulokat, a kinyert információkat, illetve azok felhasználását. Különös tekintettel vizsgáltam a vállalkozások controlling tevékenységét. Megvizsgáltam a társaságok esetében fellelhető hasonlóságokat, illetve eltéréseket. A hatodik szakasz, ami egyben a befejező szakasz az összefoglalást, a konklúziókat tartalmazza. Táblázatokkal hasonlítottam össze a három vizsgált társaságot. Megállapításra került, hogy egyik cég sem képes a HR tevékenységét vállalatirányítási rendszerben kezelni, illetve fontos közös pont a társaságok esetében, hogy egyéb nyilvántartásokat vezetnek Excel táblázatokban. Mindhárom cég esete speciális, azonban mindegyik esetében az információigény idézte elő a bevezetést. A vállalatvezetők, a tulajdonosok igénye, hogy információkhoz jussanak minél gyorsabban és pontosabban. Ennek reményében vezették be a vizsgált társaságok az adott vállalatirányítási rendszert. Véleményük egyhangú volt arról, hogy fontos számukra, hogy az információáramlás egy rendszeren belül történjen, így működésük átláthatóbbá válhat. Összességében tehát megállapítható, hogy mindhárom esetben jó döntésnek minősült a rendszer bevezetése, sőt a példák mutatják, hogy van fejlődés ezen a területen. A kis,- és középvállalkozás vezetői a hiányosságokat felismerve, egy új rendszer bevezetésén dolgoznak jelenleg, azért, hogy az optimális rendszert tudják használni. A rendszer hatékony használata versenyelőnyt jelenthet, így akár a vállalat növekedéséhez is vezethet.